Tarom-bajok: leáll a Marosvásárhely-Bukarest járat
![cim](/storage/14837/cim.jpg)
Belpolitikai vitát váltott ki a Tarom döntése, miszerint megszünteti a belföldi járatai egy részét. Október 25-étől például nem repülnek gépek Marosvásárhely és Bukarest között, de leállítják a suceavai és a szebeni vonalat is.
A Krónika című kolozsvári napilap közlése szerint a Romániai Magyar Demokrata Szövetség képviselője, Borbély László a bukaresti törvényhozásban tiltakozott a légitársaság „önkényes” döntése ellen. Borbély felhívta a figyelmet, hogy a döntés hárommillió erdélyi utast érint, ezért az intézkedéssel a Tarom biztosan nem éri el a fennmaradáshoz szükséges utasforgalom növekedését.
A légitársaság illetékesei azzal indokolták a járatok megszüntetését, hogy a kevés utas miatt veszteséges ezek működtetése, a cég járatonként mintegy hatszáz dolláros veszteségről beszél.
„Elfogadhatatlan, hogy egy privát menedzsment, rendelkezzen bármekkora állami függetlenséggel, ilyen fontos stratégiai kérdésekben egyedül döntsön” – fogalmazott Borbély. Hozzátette: a vásárhelyi repülőtér esetében az elmúlt években folyamatosan emelkedett mind a közlekedő légi járművek, mind a jegyet váltó utasok száma.
Az RMDSZ politikai alelnöke szerint a Tarom úgy viselkedik, mint állam az államban, ezért Borbély felszólította a közlekedésügyi minisztérium képviselőit, hogy foglaljanak állást az ügyben. „A Tarom arra hivatkozik, hogy a vásárhelyi repülőtéren járatonként 600 dolláros veszteséggel kell elszámolnia, ez azonban nem olyan döntés, amelyet néhány könyvelő pár számadat alapján meghozhat” – szögezte le Borbély.
Az iho/repülés rovatvezetőjét az Erdély FM marosvásárhelyi rádióállomás kérdezte az ügyről, az adásban elhangzott, hogy hatszáz dolláros veszteség járatonként meglehetősen nagy, és a légitársaságok életében csakis „önkényes” döntésekről lehet szó, annak érdekében, hogy a légitársaság a piaci versenyben fennmaradjon, mert egy állami tulajdonban lévő légitársaság sorsát is a piac dönti el, márpedig a Tarom nagyon kemény versenyhelyzetbe került főképp a Wizz Air és a Vueling erősödésével, a szállított utasok száma szerint tavaly a Wizz már át is vette az első helyet. Az új járatok megnyitása tekintetében is bőven vezetnek a Baneasáról áttelepült low-cost társaságok az Otopeni repülőtéren.
A Tarom részéről érzékelhetőek az erőfeszítések a hálózat hatékonyabbá tételére, és érthető, ha a rövidebb és kevésbé frekventált járatait beszünteti, a baj csak az, hogy mindeközben ezeknek a légiközlekedésben rövidnek számító járatoknak nincs megfelelő földi verziójuk, vagyis nincs sem gyorsvasúti, sem autópálya-kapcsolat például Marosvásárhely és Bukarest között.
A nemzeti légitársaság eközben láthatóan arra játszik, hogy a vidéki városokból is inkább jobban fizető, hosszabb és gazdaságosabb nemzetközi járatokat indítson, korábban például Iasi-ból nyitott vonalat Londonba, Torinóba és Bolognába, legutóbb pedig Kolozsvárról Prágába. Az is megfontolandó tényező, hogy a Romániában intenzíven működő low-cost cégek sem kísérleteznek belföldi járatokkal.
Az IMF Románia számára többek közt állami nagy cégek privatizációját szabta feltételül az újabb készenléti hitel megadására, ezek egyike lenne a Tarom, amelynek magánosítása azonban továbbra sem indult el, miközben viszont tavaly a magánszférából jött szakemberekkel erősítették meg a vezetését. Ezekben a napokban azonban az új főnökség is részben távozni kényszerült.
Amint a Krónika erről is beszámol, lemondott ügyvezető igazgatói tisztségéről Nicolae Demetriade, mert szerinte „csak illúzió” volt, hogy az állami vállalat élére a magánszférából neveztek ki menedzsereket. A közlekedésügyi minisztériumhoz közeli források szerint Demetriadet és Dan Pascariut, a légitársaság vezetőtanácsának elnökét a szaktárca szólította fel lemondásra, az érintettek ugyanis nem akarták meghosszabítani Christian Heinzmann Tarom-vezérigazgató november 19-én lejáró mandátumát.
Demetriade az Agerpres hírügynökségnek megerősítette: azért távozik tisztségéből, mert a közlekedésügyi tárca beleavatkozott a magánszférából érkező ügyvezetők tevékenységébe. Demetriade lemondása pedig azt mutatja, hogy váltásra volt szükség a vezetőségben, hogy a Tarom „visszanyerhesse a régióban elfoglalt fontos piaci szerepét.”
* * *
Indóház Online - Hivatalos oldal: hogy ne maradj le semmiről, ami a földön, a föld alatt, a síneken, a vízen vagy a levegőben történik. Csatlakozz hozzánk! Klikk, és like a Facebookon!